Megfordíthatatlannak látszik az elmúlt évek tendenciája, a bolti bezárások sok gondot okoznak.
A Központi Statisztikai Hivatal (KSH) adatai szerint 2023 második félévében
több mint 4000 bolt zárt be országosan.
A legnagyobb bezárási hullám Budapesten és Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében volt. A folyamat felgyorsulni látszik, 2022-ben egész évben közel 5000-rel csökkent a kiskereskedelmi egységek száma.
A változásokat 2022-ben mi is összefoglaltuk, erről >>ITT<< olvashatsz.
A KSH adatai a boltok számáról sajnos magukért beszélnek:
![Belkereskedelmi egységek száma az adott időszakban. Forrás: KSH](https://fuggetlenhirek.info/wp-content/uploads/2024/07/Screenshot-2024-07-19-at-9.57.00.jpg)
Belkereskedelmi egységek száma az adott időszakban. Forrás: KSH
Több ok is húzódik a bolti bezárások mögött
Az elmúlt években rekordmagasra szökő infláció, a munkáltatói járulékterhek növekedése, a fizetéseket sújtó nagy adóterhek, a minimálbér 20 százalékos emelkedése – amit sok kisbolttulajdonos nem tudott kifizetni alkalmazottainak – mind az okok közé sorolható.
Az energiaárak drasztikus emelkedése – ami még azt állami intézményeket is megviselte – sok boltot taszított csődbe vagy csődközeli helyzetbe. Mindezek mellett a fogyasztás és a vásárlóerő is visszaesett. Látszik, hogy a legtöbb ember spórol, ahol tud, egyre kevesebbet vásárolnak.
Krisán Lászlót, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége (VOSZ) Kereskedelmi Tagozatának elnökét kérdezte a kialakult helyzetről a pénzcentrum.hu. Elmondta, hogy a
Covid-járvány ideje alatt jelentősen megváltoztak a vásárlási szokások,
így nem csupán az élelmiszer-kereskedelemben, hanem a ruházati cikkek árusításában és más ágazatokban is megfigyelhető a markáns visszaesés. Kiemelte, hogy a vállalkozások kiadásai jelentősen megemelkedtek, ez pedig nehézséget okoz a kisebb boltok számára. Akik valami egyedit tudnak ajánlani vásárlóiknak, előnybe kerülnek, a többiek lemaradnak – összegezte a VOSZ kereskedelmi tagozatának elnöke.
Véleménye szerint vissza kellene szorítani a bezárási hullámot, ehhez szoros együttműködés kell a boltok és az állam között. Az állam szerepét külön kiemelte. Szerinte,
„az állam adókedvezményekkel segíthet a kiskereskedelmi vállalkozásoknak, hogy csökkentsék költségeiket és növeljék versenyképességüket, illetve pénzügyi támogatások, pályázatok és hitelprogramok révén támogathatja a szektort, különösen a kisebb vállalkozásokat”
– idézte szavait a hírportál.
A plázákban sem jobb a helyzet, két kivétellel
Gyalay-Korpos Gyula, a Plázaszövetség elnöke elmondta a penzcentrum.hu megkeresésére, hogy a plázákban is egyre több bolt zár be. Ez igaz Budapesten ugyanúgy, mint más vidéki nagyvárosokban. Budapesten a világmárkák képeznek kivételt, hisz sok turista vásárolja meg azokat magyarországi bevásárlóközpontokban, így ezeknél nincs visszaesés.
Érdekes, hogy vidéken két helyen nem esett vissza a plázák forgalma, mégpedig
Győrben és Kecskeméten.
Ezt Gyalay-Korpos azzal magyarázza, hogy ebben a két városban létesültek a nagy autógyárak. Így létrejött egy olyan vásárlói réteg, amely megengedheti magának, hogy gyakran látogasson a plázákba.
Vészhelyzetben a vidéki kis élelmiszerboltok
Kozák Tamás, az Országos Kereskedelmi Szövetség főtitkára elmondta a lap megkeresésére, hogy az élelmiszerboltok vannak a legnehezebb helyzetben. Az elmúlt évtizedben ezeknek a boltoknak a száma negyedével csökkent. Kiemelte azt is, hogy a bezárt boltok jelentős része volt magánkézben, közöttük sokan önálló családi vállalkozásként üzemeltette a boltot.
„A csökkenés nagyrészt az alacsony lélekszámú településeken kritikus,
e tendencia megállítására ágazati szintű szakpolitika kidolgozása lenne szükséges
megvizsgálva például a kisboltok életben maradását biztosító támogatási rendszer kiterjesztését vagy automata boltok telepítésének lehetőségét”
– zárta gondolatait a főtitkár
Hornyák József, a Portfolio elemzője a lap kérdésére elmondta, hogy a vidéki kisboltok közül is Szabolcs-Szatmár-Bereg vármegyében a legsúlyosabb a helyzet, viszont Budapesten is megfigyelhető, hogy egyre több vásárló az olcsóbb termékeket keresik.
„A fogyasztói szokások változását felgyorsította az extrém mértékű infláció, a reálbérek visszaesése, amelynek következtében tavaly csökkent a kiskereskedelmi forgalom is. A vásárlók továbbra is igyekezhetnek majd előnyben részesíteni a kedvezőbb árat kínáló üzleteket, annak ellenére is, hogy idén már növekszik a reálbér. Az élelmiszerek árszintje Magyarországon ugyanis elérte az EU-s átlagot, ami
a lakosság nagy részének kifejezetten nagy terhet jelent”
– mondta el az elemző.
(Kiemelt képünk illusztráció)
(Nyugati Fény) | forrás
Köszönjük, hogy itt vagy!
A Független Hírek 9 éves működése óta több mint 41 ezer hírt tett közzé Politikai témában, mindezt függetlenül tettük és nem szolgáltuk ki egyik pártot sem!
Ha továbbra is szeretnéd, hogy független sajtó működhessen, akkor kérlek oszd meg ezt a bejegyzést facebook-on és terjeszd a híreket ott ahol tudod! Ezzel segíted a fennmaradásunkat!
Segítsd fennmaradásunk!
Csatlakozz hozzánk!
![Független hírek](https://fuggetlenhirek.info/wp-content/themes/flex-mag/images/logos/logo-large.png)